Niels Bohri Instituut on Kopenhaageni Ülikooli uurimisinstituut. Instituut tegeleb astronoomia, geofüüsika, nanotehnoloogia, osakeste füüsika, kvantmehaanika ja biofüüsikaga.
Instituut asutati 1921. aastal Kopenhaageni Ülikooli Teoreetilise Füüsika Instituudina. Asutajaks oli Niels Bohr, kes oli ülikooli ametnikkonnas olnud juba 1914. aastast, 1916. aastal nimetati ta professoriks. Niels Bohri 80. sünniaastapäeval, 7. oktoobril 1965, sai instituudi nimeks ametlikult Niels Bohri Instituut. Suurem osa instituudi algsest kapitalist tuli Carlsbergi õlletehase heategevusfondist ja fondist Rockefeller Foundation.
1920. ja 1930. aastatel oli Bohri Instituut üks tähtsamaid aatomifüüsika ja kvantfüüsika põhimõtete rajajaid. Füüsikud üle Euroopa külastasid instituuti, et arutleda Bohriga uute teooriate ja avastuste üle. Niels Bohri ja Werner Heisenbergi tehtud avastusi ja tõlgendusi kvantmehaanikas nimetatakse nn Kopenhaageni interpretatsiooniks.
1. jaanuaril 1993 ühendati instituut Astronoomia Observatooriumiga, Ørstedi laboratooriumiga ja Geofüüsika Instituudiga. Uus instituut jäi kandma Niels Bohri nime.
Niels Bohri Instituudi uurimistegevus on jaotatud kümnesse uurimiskategooriasse, mis katab suure osa füüsikast: astrofüüsika, biofüüsika, geofüüsika, kvantfüüsika, osakeste füüsika, e-teaduse ja tahkete ainete füüsika.